СВЕ ВИЈЕСТИ
СЕКТОРИ
КАТЕГОРИЈЕ
21.04.2020
У времену проглашене пандемије и стања природне несреће (Федерација Босне и Херцеговине) и ванредног стања (Република Српска), за Босну и Херцеговину је од изузетног значаја праћење могућности да се десе природне несреће и унапријед предвиде адекватне мјере превенције и интервенције.
Један од свјежијих примјера јесте догађај у сусједној Републици Хрватској и земљотресу који се десио у Загребу 22.марта 2020. године, јачине М 5,3 са значајним посљедицама по инфраструктуру и особе. Овај случај био је посебно специфичан јер се десио у моменту проглашења ванредног стања и пандемије, забране кретања и останка дома, а земљотрес који се десио натјерао је људе да изадју вани и да остану на снијегу испред својих домова, што се директно косило са наредбама Цивилне заштите о социјалном дистанцирању и забрани кретања. Расјед уз који се десио земљотрес био је уз сјеверни руб Медведнице. И као такав је један од најјачих у задњих 120 година (није уобичајено!).
Колика је могућност да се нешто слично догоди у БИХ?
Надлежне институције у праћењу и предвиђању сеизмичких активности су на нивоу ентитетских надлежности:
- Федерални хидрометеролошки завод, Сарајево
- Републички хидрометеролошки завод Републике Српске, Бања Лука
Наведене институције су чланице међународне европске организације за праћење земљотреса (Euro-Mediteranski Seizmološki Centar - www.emsc-csem.org), гдје се могу добити сви подаци у моменту док се дешавају, а преко мреже сеизмолошких станица које се налазе широм Босне и Херцеговине. На ову тему су рађене и многоброје студије са мапама и могућим сценаријима у вези тектонских активности у БИХ, обрађени у Студији „Процјена угрожености Босне и Херцеговине од природних и других несрећа“ (2011)
http://www.msb.gov.ba/PDF/PROCJENA_UGRO%C5%BDENOSTI_BIH_07102013.pdf
Институције које се баве изучавањем и предвиђањем тектонских активности, као и изради сеизмичких карти:
- Федерални завод за геологију, Сарајево
- Републички завод за геолошка истраживања, Зворник
Према наведеним Студијама да се закључити да је могућност да се деси неки већи потрес у БИХ јако мали, али не и немогућ, до нивоа од 8 MCS и то са највећом могућношћу дешавања на југу БИХ око Мостара и јужније, због тектонског контакта уз обалу Јадранског мора, те у средњој и сјеверној Босни око Бања Луке, Тузле и Зенице, уз добоке расједе. Сеизмичке покрете је немогуће предвидјети и само можемо говорити о приближним локацијама, јер се исти увијек дешавају уз контакте тектонских плоча и преносе се уз дубоке расједе, гдје и ослобађају највећу енергију.
Наведени заводи су чланице Европске геолошке асоцијације (Euro Geo Survey, www.eurogeosurveys.org) са којим раде низ пројекта у домену геолошких наука, између осталог и израде тектонских мапа и могућих сеизмичких активности.
Сигурно да би у току ванредног стања требало осмислити посебне мјере реакције и интервенције у случају да се ипак деси овакав догађај (гдје смјестити људе који су остали без дома, како успоставити тимове за процјену стања објеката, како дистанцирати особе како би се испоштовале мјере подузете због пандемије...итд. И ако треба поменути да је на основу предходних дешавања БИХ пуно осјетљивија на другу врсту природних несрећа, а то су поплаве и клизишта. Гдје током маја треба обратити посебну пажњу на праћење хидрометеролошких прилика, које су до сада увијек биле са енормним падавинама.